TURISTI OBOŽAVAJU SRBIJU, VEĆ SU NAM DONELI SKORO MILIJARDU EVRA: Evo čime su posebno oduševljeni u našoj zemlji (VIDEO)
Posebno su pohvalili naše specijalitete.
Naša zemlja već duži niz godina uspeva da ostvari zapažene rezultate u sferi turizma i pozicionira se kao jedan od predstavnika regiona.
Tako se, po izjavi direktora Nacionalne asocijacije turističkih agencija (JUTA), Aleksandra Seničića, ove godine mogu očekivati najbolji rezultati kada je reč o prihodu i boravku turista u Srbiji, a kako je naš glavni grad nosilac turističke ponude Srbije, on se posebno ističe po broju turista. Ovu izjavu potkrepljuje i činjenica da više od 50 odsto stranaca koji dođu u Srbiju borave baš u Beogradu.
Šta kažu brojke
Srbija je već 2023. godine doživela značajan porast turizma. Od januara do juna 2023. Srbiju je posetilo 940.000 stranih turista, što je povećanje od 30 odsto u odnosu na isti period 2022. godine. Ovaj rast turizma je takođe doveo do značajnog prihoda, sa skoro 900 miliona evra ostvarenih u prvoj polovini godine. Beograd je ostao omiljena destinacija za strane turiste, a slede druge popularne lokacije kao što su Kopaonik, Zlatibor, Vrnjačka Banja, Sokobanja, Novi Sad i Niš.
Statistika
U ukupnoj statistici, samo u maju 2023. godine, broj dolazaka turista u Srbiju povećan je za 8 odsto u odnosu na maj 2022. godine. Porastao je i broj noćenja, pri čemu je broj domaćih turista veći za 1,2 odsto, a stranih turista za 7,5 odsto.
U 2024. godini pozitivan trend je nastavljen. Srbija je do maja 2024. zabeležila porast dolazaka turista za 16,9 odsto i povećanje noćenja od 14 odsto u poređenju sa istim periodom 2023. Ovaj trend rasta naglašava sve veću privlačnost Srbije kao turističke destinacije.
Manifestacije kao motiv za dolazak stranaca
Beograd je već nekoliko godina unazad domaćin nekoliko velikih manifestacija, a to je i slučaj ove godine. Sve ove manifestacije su značajne zbog priliva turista koji uz nekoliko dana boravka u glavnom gradu, sem uživanja u samoj manifestaciji dobijaju i šansu da se upoznaju sa lepotama našeg glavnog grada.
Beogradski bir fest (Belgrade Beer Fest) se ucementirao kao jedan od simola naše prestonice sa dugogodišnjom tradicijom, a predstavlja jedan od najvećih festivala piva u jugoistočnoj Evropi. Festival privlači ogromnu publiku zbog svog besplatnog ulaza, obimne muzičke postave i raznovrsnog izbora piva domaćih i međunarodnih brendova. Održan je od 20. do 23. juna ove godine u parku Ušće i privukao je preko 500.000 posetilaca, čiji značajan deo čine turisti.
Sa druge strane, Beograd ove godine nudi širok izbor koncerata svetskih izvođača. U glavnom gradu je nemački bend Ramštajn već održao dva koncerta 24. i 25. maja u okviru „Beogradskih dana porodice“, a već sutra, 13. jula nas očekuje i nastup Dip Parpla (Deep Purple) na Tašmajdanu.
Za ljubitelje klasične muzike tu je natup violiniste Andrea Rieua u Štark areni u novembru, kao i Beogradski džez festival koji ove godine dovodi značajan broj svetskih umetnika.
Ipak, Beograd će za ljubitelje pop muzike svakako biti svetska pozornica u avgustu kada se očekuje nastup Eda Širana, a sa njegovim dolaskom u Srbiju i ogroman broj ljudi koji su ljubitelji njegove muzike širom sveta.
Beograd je lep sam po sebi
Beograd svakako da nije meta turista samo u periodu određenih manifestacija. Sve je više stranaca koji dolaze iz znatiželje ili striktno turistički kako bi se bolje upoznali sa istorijom i lepotama naše prestonice. O tome govori i pojava sve većeg broja influensera i jutjubera koji na svojim kanalima i društvenim mrežama ističu stvari koje su ih opčinile tokom boravka u našoj zemlji.
Meks i Sidni (Max and Sidney) svakako spadaju u tu kategoriju. Oni su tokom svog petodnevnog boravka u Beogradu snimali sadržaj i podelili ga sa pratiocima, a oduševljenje gradom nisu mogli da sakriju.
Prva lokacija koju su posetili bio je Kalemegdan i istakli su kako je ovde moguće provesti čitav dan u istraživanju svih spomenika i parkova. Kalemegdan je uspeo da ih poveže sa srpskom istorijom i bio je dobra motivacija da nastave da istražuju o Beogradu kroz različite epohe, jer, upravo je Kalemegdan simbol svih pređašnjih razdoblja.
Ono što ih je posebno oduševilo jeste Hram Svetog Save, kao najveća pravoslavna crkva ukoliko na taj način posmatramo Svetu Sofiju u Istanbulu. Ornametni, veličina i freske su ono što se posebno urezalo u sećanje naših američkih posetilaca.
Po njihovim rečima, jasno je da je Knez Mihailova srce grada, a ona na prelep način oslikava noćni život koji Beograd ima da ponudi. Takođe, primetili su kako se "u Evropi mnogo više cene javne usluge, fontane, gradski prevoz i slično“, kao i da je "kafe kultura značajan deo kulture Evrope, a Srbije posebno“.
Dobar detalj za promociju naše istorije i značajnih ljudi jeste svakako i naš novac. Ovi influenseri su se začudili kada su videli Nikolu Teslu na našim novčanicama i to im je bio povod za istraživanje ovog pronalazača i njegovog stvaralaštva, kao i njegove povezanosti sa Srbijom, pa ih je sve to odvelo čak do Muzeja Nikole Tesle koji su posetili.
Priča o znamenitim Srbima ih je kasnije dovela do današnjice, pa su iskoristili priliku da se pohvale kako su upoznati sa uspesima Nikole Jokića i Novaka Đokovića, a energetsko piće sa Jokićevim nazivom im je privuklo pažnju, i kako oni sami navode, morali su da ga probaju.
Za sam kraj su istakli da grad deluje gostoprimljivo, ali isto tako odiše i određenom iskrenošću, što ga čini i podjednako turističkim mestom, ali i mestom za život.
Suvišno je pričati o hrani, jer je ona svakako ostavila poseban utisak na njih. Rekavši da "hrana kao da nije sa ovog sveta“, posebno su pohvalili naše specijalitete, a i snimili su dodatan video koji je posvećen isključivo isprobavanju naših kulinarskih specijaliteta, poput ćevapa, bureka i pljeskavice.
Sa strancima dolaze i nove prilike
Priliv stranaca značajno podstiče privredu Beograda, nudeći niz pogodnosti. Turisti donosi značajan prihod, o čemu svedoči podatak da je Srbija u prvoj polovini 2024. od turizma ostvarila nešto više od 900 miliona evra. Ovaj finansijski podsticaj podržava širok spektar lokalnih preduzeća, uključujući restorane, hotele i maloprodajne objekte, doprinoseći ukupnom ekonomskom zdravlju prestonice.
Rast turizma takođe dovodi do povećanih mogućnosti zapošljavanja, posebno u ugostiteljskom i uslužnom sektoru. Kako sve više posetilaca dolazi, otvaraju se nova radna mesta u hotelima, restoranima, kafićima i barovima, što pomaže da se smanji nezaposlenost i stimuliše lokalna ekonomija. Potreba za smeštajem sve većeg broja turista podstakla je značajna ulaganja u razvoj infrastrukture. To uključuje renoviranje istorijskih mesta i razvoj novih turističkih atrakcija, što sve dodatno podstiče privlačnost i ekonomski rast Beograda.
Ipak, postoji jedan sektor koji se razvija sa povećanjem broja turista, a posebno ga je istakao Aleksandar Seničić:
– Mi smo veoma zadovoljni, još nam fali po nešto, fali nam veliki broj vodiča na jezicima turista koji dolaze da bi na najbolji način ti ljudi upoznali našu zemlju – naveo je on i dodao da ima nedostataka kada je u pitanju turistička infrastruktura pogotovo u Beogradu.
Neminovno je da turizam podstiče kulturnu razmenu i promoviše pozitivnu sliku Beograda na međunarodnom nivou. Događaji kao što je Beogradski bir fest privlače posetioce iz celog sveta, unapređujući kulturno razumevanje i povećavajući globalnu vidljivost grada. Pored toga, turisti koji posećuju Srbiju doprinose finansiranju i održivosti lokalne umetnosti i kulturnih programa, pomažući da se održi živahna kulturna scena Beograda i podržavaju lokalne umetnike i izvođače.
Sve u svemu, rastući turistički sektor u Beogradu je vitalna komponenta gradske privrede, koja pokreće otvaranje novih radnih mesta, razvoj infrastrukture i kulturnu razmenu.
Izvor: Srbija Danas/BizPortal/Andrej Lalić/M.A.