EU o krizama u Ukrajini, Libiji, Iraku
BRISEL - Šefovi diplomatija EU će u Luksemburgu razgovarati o krizama u Iraku, Siriji i Libiji i pružiti podršku ukrajinskom i ruskom predsedniku Petru Porošenku i Vladimiru Putinu da se u Ukrajini prekidom vatre i pregovorima dođe do mirnog rešenja krize.
EU je, pod uslovom da vlasti u Kijevu sprovedu političko-ekonomske reforme i krenu odlučno u suzbijanje sistemske korupcije,kao i da sklope sporazum s Međunarodnim monetarnim fondom, odobrila i bitnu ekonomsku pomoć od milijardu i šesto miliona evra, uz moguću dodatnu veću finansijsku podršku.
Kriza u Ukrajini
Tema prvog dana zasedanja će biti rešavanje krize u Ukrajini, a sastanku će prisustvovati i novoizabrani ministar spoljnih poslova Ukrajine Pavel Klimkin. Razmatraće se upućivanje civilne misije EU u Ukrajinu koja bi savetovala i obučavala ukrajinsku policiju i "nacionalnu gardu".
Evropska unija je podržala plan ukrajinskog predsednika Petra Porošenka o mirnom okončanju krize, ali su ga proruske snage na jugoistoku Ukrajine odbacile.
Predsednik Rusije Vladimir Putin je podržao mirovni plan, ali je saopštio da će pažljivo analizirati tekst o prekidu vatre. Putin je pozvao sve zavađene strane da obustave nasilje i započnu pregovore.
Predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo je pozdravio mirovne napore ukrajinskog predsednika Porošenka i njegove direktne pregovore s ruskim predsednikom Putinom.
Libija
Uz sve napetiju situaciju, Tripoli se nalazi u još jednoj političkoj krizi. Naime, premijer Maitik izabran je od strane većinskih Islamista u vladi, ali privremeni premijer Abdulah al- Tani je odbio da prizna njegovu vlast. Tani ističe kako će pričekati na pravosudnu odluku po pitanju da li treba predati vlast ili ne- naime, Maitik je izabran za vreme haotičnog glasanja u libijskom privremenom parlamentu. Izvršen je i napad na zgradu parlamenta.
Politička situacija prilično se pogoršala otkako je prethodni premijer, Ali Zejdan, pobegao iz zemlje nakon skandala oko okupiranih naftnih luka.
Irak
Veliku zabrinutost u EU izaziva i razdor unutar Iraka i prodor sunitskih islamističkih terorističkih naoružanih formacija koje su zauzele neke delove i gradove u toj zemlji.
Islamska država Iraka i Levanta (ISIL) je militantna grupa koja deluje na teritoriji Iraka i Sirije. U tom području deluje kao nepriznata i samoproglašena nezavisna država, koja već zauzela deo Iraka i nastavlja sa terorističkim akcijama u kojima je puno ljudskih žrtava. Situacija je toliko dramatična da se iračke snage bezbednosti" taktički povlače".
Jedna od ideja o kojoj će biti reči je slanje nenaoružanih vojnih savetnika u Bagdad, ali većina zapadnih zemalja zasad odbacuje direktnu vojnu intervenciju protiv islamista.
Sirija
EU je osporila presedničke izbore u Siriji što smanjuje mogućnosti za saradnju.
Bombardovanje je usledilo pošto su pripadnici Islamske države počeli da nagomilavaju teško naoružanje u Siriji.
Sirijski pobunjenici, koji se bore protiv režima predsednika Bašara Al Asada, u početku su prihvatili ISIL, ali su kasnije njene pripadnike optužili za zločine protiv civila. Sirijska vojska je bombardovala uporišta Islamske države Iraka i Levanta, a bombardovanje je usledilo pošto su pripadnici Islamske države počeli da nagomilavaju teško naoružanje u Siriji.
S obzirom na komplikovanu političku situaciju u ovim zemljama, EU ulaže velike napore na samitima da se pronađu rešenja za izlazak iz konflikta.