СУКОБ НА СВЕТОЈ ГОРИ НЕ ЈЕЊАВА: Принудно исељење монаха се приближава...
Датум 1. август, који су грчке власти одредиле за принудно исељење монаха Манастира Есфигмен се приближава, а напетост у овој светињи расте.
Иако су сличне ситуације из претходних година решаване мирним путем, овог лета обе стране делују одлучно у својим намерама.
Манастир Есфигмен, један од двадесет светих манастира аутономне монашке републике на Атосу, вековима је симбол вере, отпора и духовног идентитета.
Сукоб између грчких власти и монаха овог манастира траје деценијама, подсећајући на сложеност односа између световне власти и монашког света.
Корени сукоба сежу до средине 20. века, када су монаси Есфигмена, вођени жељом за очувањем традиционалних вредности, постали познати по свом неприхватању модерних тенденција у православној цркви. Њихов најизраженији став противио се екуменизму, нарочито дијалогу са Римокатоличком црквом, што их је довело у сукоб са Цариградском патријаршијом и грчким властима.
Године 1972. монаси Есфигмена су одбили да признају ауторитет Васељенског патријарха, оптужујући га за одступање од православне вере. Као одговор, Патријаршија их је прогласила "неразумним" и предузела кораке да им ограничи приступ ресурсима. Сукоб је кулминирао 2002. године када су грчке власти покушале да иселе монахе из манастира, наводећи да нису легитимни представници братства.
- Јеретик Вартоломеј је у масонерији и жели да се све религије уједине како би пронашле стадо - изјавио је игуман Манастира Есфигмен, Мефодије, у недавном интервјуу за грчку ТВ Алерт, осврћући се на узрок сукоба.
С друге стране, Цариградски патријарх Вартоломеј и грчке власти сматрају монахе Есфигмена зилотима којима није место на Светој Гори.
Упркос притисцима, монашка заједница Манастира Есфигмен остала је непоколебљива. Барјаци с натписом "Православље или смрт" који се вијоре са зидина манастира постали су симбол њиховог отпора.
За монахе, ово није само политичко питање, већ духовна борба за очување чисте вере. У међувремену, грчке власти су основале нову братију са истим именом, која је прихватила ауторитет Цариградске патријаршије, али стара заједница је и даље у манастиру.
- Ја сам овде 54 године. Они су дошли 2005. Ниједан од њих није пре тога био ни минут у манастиру. Не знају ни где је тоалет - рекао је игуман Есфигмена за грчку ТВ Алерт, истичући неправилности у именовању новог игумана.
Правни аспекти овог сукоба додатно су га закомпликовали. Монаси су се суочили са бројним судским процесима, казнама и покушајима деложације. Полиција је више пута покушала да уђе у манастир, али су се монаси бранили, позивајући се на аутономију Свете Горе.
Овај сукоб није само питање ауторитета и јурисдикције, већ дубоко духовно питање које погађа срж идентитета монашке заједнице Есфигмена. Њихов отпор није само против световних власти, већ против онога што сматрају издајом праве светоотачке вере.
Док се 1. август приближава, сукоб између грчких власти и монаха Манастира Есфигмен остаје комплексан и вишеслојан. Овај датум, наведен као дан принудног исељења, означава кључну тачку у борби монаха за очување вере у свету који се стално мења.